Uuring «Kodune elu» paljastas, et kontrollitunne oma keskkonna üle on koduse heaolu vundament. Samas arvab iga viies Eesti inimene, et lõputuna näivad kodutööd takistavad kõige enam selle tunde tekkimist. Asjatundjad jagavad praktilisi nõuandeid, kuidas leida tasakaal koduste ülesannete ja lõõgastumise vahel.
IKEA iga-aastane uuring «Kodune elu» tõi esile, et lõõgastumine (38 protsenti) ning korras ja puhas kodu (28 protsenti) aitavad eestimaalastel hoida vaimset tervist.
MTÜ Peaasjad psühholoog Kristel Habicht-Spriit selgitas, et korras kodu ja puhtus füüsilises keskkonnas võivad suurendada üldist heaolutunnet. Siiski pole alati lihtne saavutada olukorda, kus kodutööd on pidevalt kontrolli all ja kodu korras, seega tuleks leida tervislik tasakaal kodutööde ja lõõgastumise vahel.
![Kristel Habicht-Spriit.](http://f9.pmo.ee/WTpUtxbkdYiBoAiGPph0YbfG6ok=/1200x0/filters:focal(682x491:1281x949):format(webp)/nginx/o/2024/05/07/16054728t1ha584.jpg)
Pane kodutöödele ajaline raam
«Inimesed nõuavad endalt tihti äärmuslikku tõhusust – olla eeskujulik töötaja, rahuldada kõigi pereliikmete vajadusi ja hoida kodu laitmatult korras. Sellised karmid ootused ja surve täiuslikkusele takistavad sageli võimet rahulikult puhata. Kohustuste ja puhkuse tasakaalustamine on pikaajalise heaolu jaoks hädavajalik,» selgitas psühholoog.
Tema sõnul on mitmeid viise mõlema poolega tegelemiseks. «Tasakaalustatud igapäevaelu nõuab produktiivsuse ja lõõgastumise kombinatsiooni. See põhimõte tundub lihtne, kuid selle praktiline rakendamine võib olla keeruline. Kuigi inimesed on sageli osavad planeerima ja vajalikke ülesandeid täitma, jääb teadlik lõõgastumise ja isikliku heaolu planeerimine tihti tähelepanuta,» lisas ta.
Tema sõnul tuleks puhkust integreerida igapäevaste tegevustega ja see nõuab harjumuse kujundamist. «Ajapikku võib produktiivsuse ja lõõgastumise prioritiseerimine viia parema vaimse tervise ja rahuldust pakkuvama eluni.»
Kodutööde puhul tähendab organiseerimine ja vähemate asjade omamine kodus seda, et koristamisele kulub vähem aega. «Kodutööde juures on reaalsus see, et see pole ühekordne tegevus. Siin võib tõmmata paralleeli trenniga – teed seda korduvalt, et pikas perspektiivis end paremini tunda,» jagas Habicht-Spriit.