![Pilt on illustreeriv.](http://f9.pmo.ee/9G9Q-SJX8-tMlcWqWgc0o2I9DbM=/1442x0/filters:focal(507x215:736x515):format(webp)/nginx/o/2024/07/24/16241376t1h4c9b.jpg)
Citadele panga kodulaenude statistikast selgub, et aastataguse ajaga võrreldes on kodulaenu hakanud rohkem võtma nooremasse vanusegruppi kuuluvad inimesed. Kui Eestis ja Lätis on keskmine kuine laenumakse tõusnud, siis Leedus on see hoopis langenud.
Citadele panga kodulaenude statistikast selgub, et aastataguse ajaga võrreldes on kodulaenu hakanud rohkem võtma nooremasse vanusegruppi kuuluvad inimesed. Kui Eestis ja Lätis on keskmine kuine laenumakse tõusnud, siis Leedus on see hoopis langenud.
Võrreldes käesoleva aasta esimese poole Citadele kodulaenude statistikat 2023. aasta esimese poole andmetega selgub, et aasta jooksul on Eestis ja Lätis keskmine kodulaenu summa jäänud küllaltki samale tasemele, kuid Leedus on langenud nii keskmine kodulaenu summa kui ka keskmine kuine laenumakse. Citadele kodulaenude puhul jäi keskmine laenusumma möödunud aastal Eestis ligi 160 000 euro juurde, kuid nüüd on see langenud 156 000 euro peale. Samal ajal kukkus keskmine laenusumma Leedus aastaga 145 000 eurolt 116 000 euro peale. Lätis jääb keskmine laenusumma sellel poolaastal 80 000 euro tasemele.
«Eesti puhul mängib muutuses rolli ilmselt see, et uusarenduste osakaal turul on vähenenud ning kallimate hindade tõttu pole need kõigile kättesaadavad. Seega eelistavad inimesed rohkem järelturul olevaid odavamaid kortereid,» ütles Citadele jaepanganduse juht Marina Hakiainen.
Eestis olevate Citadele klientide keskmised kuised maksed on samuti naabritest märgatavalt suuremad ja Läti inimeste omadest ligi kaks korda kõrgemad. Käesoleval aastal on keskmise kuise makse suuruseks Eestis 1015 eurot, kuid Lätis on selleks vaid 519 eurot. Leedus on keskmiseks makse suuruseks 688 eurot.
Hakiainen selgitas, et üheks põhjuseks, miks Eestis on keskmine laenusumma ja kuine makse naabritest oluliselt kõrgemad, on asjaolu, et Citadele kliendid võtavad Lätis ja Leedus laenu kõige enam just oma esimese kodu ostuks. Eestis on arvuliselt enim tehinguid sellised, kus soetatav kinnisvara pole kliendile tema esimene kodu.
«Üldjuhul on esimese kodu ostu puhul summad ikka väiksemad ja alles hiljem, kui näiteks väiksem korter vahetatakse suurema vastu, hakkavad hinnad tõusma,» märkis Hakiainen. Samuti on tema sõnul kinnisvara Lätis odavam: «Kui võrrelda Tallinna ja Riia korterite keskmist ruutmeetri hinda selle aasta maikuus, siis vahe on neljakordne,» nentis Hakiainen.
Käesoleva aasta esimese poole andmeid 2023. aasta sama perioodiga võrreldes tuleb statistikast lisaks välja, et terves Baltikumis on kodulaenu võtjate seas protsentuaalselt tõusnud just nooremate inimeste osakaal.
«Kui näiteks Eestis oli möödunud aastal kodulaenu võtjate seas 20–29-aastaseid 17 protsenti, siis selle aasta esimesel poolel on see osakaal tõusnud 28 protsendi peale. Sarnased tulemused on ka Lätis ja Leedus,» lausus Hakiainen. Tema sõnul võib põhjuse leida juunikuises Euroopa Keskpanga otsuses langetada intressimäärasid, mis omakorda mõjutab euribori määra. «See tõukab ka noori laenuturul aktiivsemalt tegutsema, inimesed on rohkem huvitatud kodulaenu võtmisest,» ütles Hakiainen.