![Pilt on illustreeriv.](http://f12.pmo.ee/5ehNMzqvNKoDmbGEuP94dlhDx6M=/1442x0/filters:focal(308x76:517x374):format(webp)/nginx/o/2024/07/31/16257177t1h7444.jpg)
Kohvi hõrk aroom ja maitse tagavad ilusa alguse päevale. Nii uskumatuna kui see ka ei kõlaks, aga ka kohvi valmistamisel on võimalik põhjatusse ämbrisse astuda.
Kohvi hõrk aroom ja maitse tagavad ilusa alguse päevale. Nii uskumatuna kui see ka ei kõlaks, aga ka kohvi valmistamisel on võimalik põhjatusse ämbrisse astuda.
Harvardis õppinud gastroenteroloog Saurabh Sethi sõnul peaksime jooma kohvi ilma piima ja suhkruta. Piima või koore lisamine nimelt piirab kohvi stimuleerivat mõju, suhkur ajab aga veresuhkru asjatult kõrgeks, vahendab MTV Uutiset.
Teine viga, mille Sethi esile toob, on tavakohvi eelistamine orgaanilisele. «Kohv on üks kõige enam putukate poolt mürgitatud põllukultuuridest ja te tõesti ei taha neid mürke kohvitassi sees nautida,» rõhutab Sethi.
Vastavalt ajakirjas Plant Pathology 2023 avaldatud raportile võiks kohvikasvatajad lähtuda keskkonnasäästlikest lahendustest.
«Tuhande kilogrammi toorkohvi tootmiseks kulub Brasiilias keskeltläbi kümme kilo pestitsiide,» kirjeldavad teadlased, kelle hinnangul võiksime taimekahjustajaid tõrjuda eeskätt bakterite, seente ja putukate abil, et muuta kogu tööstus jätkusuutlikumaks.
«Traditsiooniliste pestitsiidide „tee nii nagu enne“ mõtteviis ei ole kohvikasvatuses enam mõistlik valik, ütleb Sethi.
Kolmanda veana nimetab Sethi liiga heledat rösti, seda eriti juhtudel kui joojal peaksid esinema refluksiprobleemid. «Nii üllatav kui see ka poleks, aga tumedas röstis on vähem kofeiini, mõjudes maole leebemalt,» väidab Sethi.